Subject: Vs: Lugu ERR-ile
From: "Carmen Katariina Sikk" <[email-masked]>
To: <[email-masked]>
Date: Fri, 17 Jan 2025 15:43:42 +0200

Tere, Andres!

Edastan Ravimiameti spetsialistide vastused:

1. Kas psühhedeelikumide (näiteks psilotsübiin; MDMA ehk 
3,4-metüleen-dioksü-N-metüülamfetamiin; või meskaliin) uurimine on Eesti 
teadusasutustes hetkel võimalik?  Jah, on võimalik Ravimiameti loa alusel 
kasutada teadusuuringutes ka psühhedeelikumeid, nagu ka teisi narkootilisi 
ja psühhotroopseid aineid. Samuti on võimalik taotleda luba kliiniliste 
uuringute läbiviimiseks, mille kohta teeb otsuse Ravimiamet, tuginedes 
teadusasutuse või uurija esitatud taotlusele. Kui kliiniline uuring saab 
heakskiidu, esitab tervishoiuasutus-uuringukeskus Ravimiameti 
Kliendiportaali kaudu narkootiliste ja psühhotroopsete ainete sisseveoloa 
taotluse.

2. Kui see võimalik ei ole, siis mis peaks juhtuma, et see muutuks -- st kas 
selleks peaks seadust muutma ja vastavad ühendid dekriminaliseerima, 
väljastama eriloa (kui see võimalik) või midagi kolmandat? Kelle otsus see 
lõpuks olema peab?

Psühhedeelikumidega läbiviidav kliiniline uuring ja uuringu dokumentatsioon, 
nagu mis tahes muu ravimi puhul, peab vastama seaduses ette nähtud nõuetele. 
Lisateave on leitav aadressilt: 
https://ravimiamet.ee/ravimid-ja-ohutus/ravimiuuringud/kliinilised-uuringud

3. Kuidas Ravimiamet taoliste "uute ühendite" uurimissse suhtub? Näiteks 
Eestiski on juba mõnda aega võimaldatud ketamiini teraapiat, mis näitab 
psühhiaatrite hinnangul väga häid tulemusi. Kas selle taustal võiks 
uurimistööd soodustada ka teiste psühhedeelikumide vallas?

Iga uuringut hinnatakse individuaalselt, võttes arvesse taotluses esitatud 
andmeid ja maailmas samal teemal juba tehtud uuringuid. Kliiniliste 
uuringute käigus hinnatakse ravitoime kõrval ka riski ja kasu tasakaalu, 
pöörates erilist tähelepanu osalejate ohutusele, sealhulgas võimalikke riske 
psüühikahäirete, sõltuvuse või muude tõsiste kõrvaltoimete tekkeks.

Kuigi psühhedeelikumid ei ole uued ained, on nende kasutamine 
ravieesmärkidel suhteliselt uus ning seetõttu on teaduslik ja kliiniline 
teave nende kohta endiselt piiratud. Psühhiaatrilisel kasutusnäidustusel on 
Eestis registreeritud ravim Spravato 28 mg ninasprei, mis on näidustatud 
ravimresistentse depressiooni raviks. Ravi ninasiseselt manustatava 
esketamiiniga kuulub Tervisekassa poolt hüvitatavate teenuste nimekirja.

Ketamiin 50 mg/ml süstelahuse näol on tegemist Eestis müügiluba mitte omava 
ravimiga, mille kasutamine on erandjuhtudel lubatud. Ravimiamet hindab arsti 
meditsiiniliselt põhjendatud taotlust ja põhjendatud juhul annab loa 
müügiloata ravimi turustamiseks. Konkreetse patsiendi seisundit hindab ja 
ravisoovitused annab raviarst, kes antud juhul peaks olema psühhiaater. Iga 
tervishoiuteenuse osutaja vastutab läbiviidava raviprotseduuri ohutuse eest.

Kui Teil tekib täpsustavaid küsimusi, andke julgelt teada!

Parimate soovidega

Carmen Katariina Sikk

Ravimiameti kommunikatsioonijuht

Tel 737 4140

[email-masked]

Saatja: [email-masked] <[email-masked]>
Saatmisaeg: esmaspäev, 13. jaanuar 2025 13:54
Adressaat: Carmen Katariina Sikk <[email-masked]>
Teema: Lugu ERR-ile

Tähelepanu! Tegemist on väljastpoolt asutust saabunud kirjaga. Tundmatu 
saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tervist!

Kirjutan ERR-i teadusportaali Novaator toimetusest. Teeme lugu 
psühhedeelikumide kasutamisest vaimse tervise teraapias. Teemapüstitus on 
tõukunud homme Tallinnas peetavast seminarist, kus antakse avapauk selle 
valdkonna arendamisele pühenduvale sihtasutusele (Sihtasutus Teraapia 
Arenduseks ja Innovatsiooniks Psühhedeelikumidega). Lisaks Ravimiametile 
räägin loo tarbeks kahe valdkonna uurimistööga kursis oleva psühhiaatriga. 
Teilt sooviksin sisendit psühhedeelikumide võimaliku teadusliku uurimise 
kohta Eestis.

Küsimused:

1. Kas psühhedeelikumide (näiteks psilotsübiin; MDMA ehk 
3,4-metüleen-dioksü-N-metüülamfetamiin; või meskaliin) uurimine on Eesti 
teadusasutustes hetkel võimalik? St, omamiseks ja kasutuseks on need ühendid 
kriminaliseeritud, kuid kas teaduslikuks uurimistööks on olemas mingigi 
juriidiline alus? Näiteks USAs on samuti kõnealused ühendid enamikes 
osariikides kriminaliseeriud, kuid sealse ravimiameti eriloaga on lubatud 
läbi viia uurimistööd ning vastavalt avatud mitmes ülikoolis sellele 
pühendunud laborid-teaduskeskused.
2. Kui see võimalik ei ole, siis mis peaks juhtuma, et see muutuks -- st kas 
selleks peaks seadust muutma ja vastavad ühendid dekriminaliseerima, 
väljastama eriloa (kui see võimalik) või midagi kolmandat? Kelle otsus see 
lõpuks olema peab?
3. Kuidas Ravimiamet taoliste "uute ühendite" uurimissse suhtub? Näiteks 
Eestiski on juba mõnda aega võimaldatud ketamiini teraapiat, mis näitab 
psühhiaatrite hinnangul väga häid tulemusi. Kas selle taustal võiks 
uurimistööd soodustada ka teiste psühhedeelikumide vallas?

Vastust ootama jäädes

Andres Reimann